Sărbătorile arată perfect la televizor și pe rețelele de socializare. În realitate însă acestea vin la pachet cu un noian de emoții și experiențe, care variază de la o persoană la alta. Unii trăiesc sau se străduiesc să trăiască din plin bucuria sărbătorilor, au parte de momente de fericire și euforie, alții se simt însă triști, melancolici, anxioși și singuri. Toate aceste experiențe sunt numite generic sindromul depresiei de sărbători. Mai multe detalii despre această afecțiune, simptome, cauze și cum poate fi depășită au fost oferite pentru emedicina.md, de către Lilia Grâu, psiholog în cadrul Centrului Comunitar de Sănătate Mintală din Soroca. Acesta este unul dintre cele 40 de centre care activează în Republica Moldova, unde sute de psihologi, psihiatri și alți specialiști examinează, diagnostichează și tratează gratuit, în baza poliței de asigurare medicală, bolile privind sănătatea mintală.
![](https://emedicina.md/wp-content/uploads/2023/12/femeie-depresiva-de-sarbatori-1-scaled-1-1024x684.webp)
Suntem în preajma sărbătorilor de iarnă. Deși această perioadă ar trebui să fie una dintre cele mai frumoase din an, oamenii trăiesc stări complet diferite. Unii, inclusiv cei cărora le plac și așteaptă cu nerăbdare sărbătorile, se simt copleșiți de stresul pregătirilor pentru ca fie pe masa de sărbătoare să aibă de toate, fie că sunt preocupați de cadourile pentru cei dragi, motiv pentru care pot avea perioade depresive. La multitudinea de emoții și sentimente pe care le experimentează, se adaugă și cheltuielile mari, care golesc buzunarele.
Ce este sindromul depresiei de sărbători și cum se manifestă?
Potrivit psihologului Lilia Grâu, sindromul depresiei de sărbători reprezintă un amalgam de sentimente subiective, justificate sau fără temei, în special de tristețe care poate varia în intensitate și durată, cu toate stările emoționale asociate, care apar pentru o perioadă scurtă, atât pe parcursul sărbătorilor de iarnă, cât și cele pascale sau aniversări. Manifestările sunt similare cu oricare alt episod depresiv, la care se adaugă senzația de dezamăgire, lipsa de dispoziție de a face ceva, nervozitatea fără motiv, iritabilitatea, apetit exagerat sau lipsa poftei de mâncare. De asemenea, persoanele care suferă de acest sindrom pot simți o oboseală cronică, dificultăți de concentrare, sentimente de inutilitate, îngrijorare, panică, libido scăzut și lipsa încrederii și a stimei de sine.
Sindromul depresiei de sărbători se deosebește de alte afecțiuni, cum ar fi tulburarea depresivă de pildă, care durează mai mult, se caracterizează prin episoade ce se repetă periodic și este diagnosticată de psihiatru.
Așadar, sindromul depresiei de sărbători este o reacție la factorii stresanți și se manifestă prin tristețe, tensiune psihică și emoțională. Este o stare care vine și pleacă. Sentimentul de tristețe a unei persoane poate să nu afecteze pe altcineva. Cei care suferă de tulburări depresive, de exemplu, cauzate de alți factori, anume de sărbători se pot agrava.
Printre factorii care alimentează sindromul depresiei de sărbători se numără stresul provocat de agitația, ritmul încheierii activităților pe final de an și a pregătirilor pentru evenimentele ce urmează. La sarcinile multiple legate de obligațiile de familie și până la cele care țin de activitatea profesională, se adaugă așteptările nerealiste alimentate de reclame, filme cu tematică de sărbătoare, imagini de pe rețelele de socializare unde totul pare fără cusur. De obicei, la final de an, oamenii fac bilanțuri. Prin urmare, proiectele nefinalizate, nereușitele, dezamăgirile acumulate pe parcursul anului tot pot provoca sentimente de tristețe, neîmplinire, rușine și vinovăție. Sindromul depresiei de sărbători mai poate apărea și atunci când oamenii au tendința de a cumpăra cadouri scumpe, dar posibilitățile financiare sunt reduse. Și imposibilitatea de a fi alături de cei dragi poate duce la acest sindrom.
De obicei, sărbătorile se asociază cu bucuria, veselia, fericirea și se petrec în familie. În multe cazuri, mai spune psihologul Lilia Grâu, zilele de Crăciun și Revelion provoacă tristețe persoanelor care sunt singure, cum ar fi bătrânii care nu au copii sau aceștia sunt plecați în străinătate, iar frații, surorile și părinții nu mai sunt demult în viață. Și persoanele care au trecut printr-o despărțire dureroasă, care au conflicte familiale, precum și cei care nu au posibilități financiare se simt triști de sărbători. Tensiunea crește și atunci când, în mare parte, pe rețelele sociale vedem oameni care petrec sărbătorile împreună cu cei dragi și unde totul pare perfect.
Cum trecem peste depresia de sărbători?
Tristețea este o emoție provocată de situații subiective și de modul în care oamenii percep realitatea. Depășirea tristeții depinde, în mare măsură, de fiecare dintre noi, de felul în care știm să ne gestionăm stările și emoțiile. Psihologul Lilia Grâu susține că există diverse modalități de a face față provocărilor și de a obține echilibrul care ne ajută să trecem cu bine peste perioadele complicate.
Potrivit specialistului, printre soluții se numără stabilirea limitelor, să nu avem așteptări prea mari nici de la noi, nici de la alții, deoarece acestea ne pun într-o stare mentală toxică și ne strică viața și relațiile, ci să fim realiști. Sărbătorile, oricare ar fi acestea, nu pot și nici nu trebuie să fie identice cu ale altora. Nu trebuie să fie la fel ca cele de anul trecut sau din alți ani. Pe măsură ce trece timpul, se produc schimbări de orice fel, din punct de vedere social, economic, familial, profesional etc. Lilia Grâu mai spune că nu este obligatoriu nici să cumpărăm cadouri pentru toată lumea, iar cele pe care le procurăm să nu ne depășească veniturile și să fim nevoiți să ne îndatorăm. Psihologul ne mai recomandă să nu facem maraton de vizite pe la toate rudele, prietenii, să nu răspundem la toate solicitările, să avem curajul să refuzăm politicos atunci când nu vrem să facem ceea ce nu ne aduce plăcere, fără să căutăm scuze. Este indicat și să ne recunoaștem sentimentele, să vorbim despre stările care ne încearcă mintea și sufletul, despre ceea ce ne frământă, să nu ascundem ce ne deranjează și să nu ne prefacem că suntem fericiți. Toate astea, precizează psihologul, agravează sentimentul de tristețe. Se mai recomandă să nu ne comparăm cu alții, să limităm interacțiunea pe rețelele sociale, să facem plimbări în aer liber, să dormim mai mult, să citim ce ne place, să ascultăm muzica preferată, să ne uităm la filme motivaționale, altfel spus, să ne umplem zilele cu activități care ne aduc satisfacție.
Sindromul depresiei de sărbători poate fi simțit și după… sărbători
Sindromul depresiei de sărbători sau furtunile emoționale din creier pot fi simțite și după zilele de sărbătoare, din cauza revenirii brutale la rutina zilnică, a temperaturilor scăzute, a vremii mohorâte, a schimbării regimului alimentar etc. Important este să depunem eforturi pentru a reintra normal în ritmul și stilul propriu.
Cei care respectă toate sfaturile de mai sus și nu reușesc să depășească de unii singuri stările depresive, pot găsi ajutor la Centrele Comunicare de Sănătate Mintală din Moldova, un serviciu medico-social care oferă asistență medicală și reabilitare psihosocială, sprijin și mediere în relațiile cu familia și comunitatea.